ועדת החוץ והביטחון שמעה סקירה מדינית מהשר ישראל כ"ץ
ועדת החוץ והביטחון קיימה דיון חסוי בהשתתפות שר החוץ ישראל כ"ץ. שר החוץ: "השבת החטופים נמצא בראש סדר העדיפויות באמצעות הפעלת מנופים בזירה הבין לאומית ויצירת משוואה שלא ניתן להגיע להפסקת אש ללא שחרור החטופים"
אברהם פריינד | פוליטי 10.6.2024 | 15:32
![](http://www.kore.co.il/news/2024/6/95709c56f2c9ca518dae.jpg)
ועדת החוץ והביטחון בראשות ח"כ יולי אדלשטיין קיימה היום (שני) דיון חסוי בהשתתפות שר החוץ ישראל כ"ץ. הוועדה שמעה משר החוץ סקירה מדינית ולאחריה השיב כ"ץ בהרחבה לשאלות חברי הוועדה. בדיון השתתף גם מנכ"ל משרד החוץ יעקב בליטשטיין, יחד עם בכירים נוספים במשרד.
הדיון כאמור היה חסוי ולהלן נקודות עיקריות שניתנות לפרסום. שר החוץ סקר את היעדים שנקבעו למשרד החוץ בהם שימור והידוק היחסים עם ארה"ב, סיכול מכלול האיומים מצד איראן, מתן מעטפת מדינית מתמשכת במלחמת חרבות ברזל, חיזוק מעמדה של ישראל בזירה הבין לאומית, הרחבת מעגל השלום, מאבק באנטישמיות, חיזוק הקשר עם יהדות התפוצות, חיזוק הקשרים הכלכליים ומתן שירות מיטבי לאזרחי המדינה בחו"ל.
השר כ"ץ התייחס לפעילות המדינית לשחרור החטופים וציין כי הדבר נמצא בראש סדר העדיפויות באמצעות הפעלת מנופים בזירה הבין לאומית ויצירת משוואה שלא ניתן להגיע להפסקת אש ללא שחרור החטופים.
שר החוץ סיפר לחברי הוועדה על המפגשים שקיים מאז כניסתו לתפקיד, במטרה לשמר ולחזק את הלגיטימציה הבין לאומית, בנוגע למלחמת חרבות ברזל בפרט ולאיום האיראני על שלוחותיו השונות בכלל. בנוגע להכרה במדינה פלשתינית על ידי מספר מדינות באירופה, הבהיר השר כי מדיניות משרדו מתנגדת לכך באופן נחרץ וכי הדבר מהווה פרס לטרור. כמו כן התייחס השר להסכם הנורמליזציה שעל השולחן והדגיש כי ישראל מתנגדת להקמת מדינה פלשתינית. בסוגיית היום שאחרי אמר השר כי הוא מתנגד לכך שהרשות הפלשתינית תקבל אחריות על עזה.
שר החוץ הרחיב על פעילות משרדו למול בתי הדין הבין לאומיים ואמר כי ישראל לא נרדמה בשמירה ולאורך תקופה ארוכה קיימה דיונים והערכות עם כלל הגורמים המקצועיים להתמודדות עם הנושא. נציגת משרד החוץ עדכנה את חברי הוועדה בתמונת המצב בנוגע לעתירות העומדות נגד ישראל בבתי הדין והפעילות המשפטית למניעת הוצאת צווים להפסקת הלחימה.
לבקשתו של יו"ר הוועדה התייחס השר כ"ץ לסוכנות אונר"א ואמר כי לפי הפרשנות הפלשתינית, המנדט של אונר"א הוא להבטיח את זכות השיבה, והארגון מהווה חלק מרכזי בהנצחת בעיית הפליטות שנמצאת בלב הסכסוך. לדבריו יש לעשות כל מה שניתן על מנת לשנות את המציאות הזו.
חברי הוועדה העלו בפני שר החוץ נושאים נוספים בהם הזירה הצפונית וההיתכנות להגעה להסכם על בסיס החלטה 1701, בחינה מחדש של יחסיה של ישראל עם מפלגות ימין באירופה לאור תוצאות הבחירות לפרלמנט האירופאי, הקשרים הכלכליים והמסחריים עם טורקיה, וסוגיות שונות הנוגעות להתמודדות עם אתגרי ההסברה.
שר החוץ ישראל כ"ץ לחברי הוועדה: "המדיניות שלי היא לא לנתק יחסים עם אף מדינה, אנחנו תמיד רוצים לשפר ולקדם יחסים, אך לא אירתע מעימות חזיתי עם מנהיגים אנטישמיים שמנסים לנצל את מעמדם כדי לפגוע במדינת ישראל ובקהילות היהודיות במדינתם. פעלתי נגד נשיאי ברזיל וטורקיה, נגד ראש ממשלת ספרד וסגניתו, ונגד מזכ"ל האו"ם וראש אונר"א - ויש תוצאות, זה משפיע ויוצר דיון בתוך המדינות, פעמים רבות לטובת ישראל.
אנחנו בעיצומה של מערכה מדינית שתעצב את עתידה של מדינת ישראל. בעת הנוכחית, הפעילות העיקרית של משרד החוץ בראשותי, במישור הדיפלומטי ובמישור ההסברתי, היא לאפשר לצה"ל ולמערכת הביטחון את הלגיטימציה הבינלאומית להמשיך את המלחמה למיטוט החמאס כדי להחזיר את כל החטופים הביתה - ולמנוע החלטה שתחייב אותנו לעצור את המלחמה ללא תנאי להשבת כל החטופים.
משרד החוץ בראשותי פועל בחזית בשיתוף פעולה מוצלח מאוד עם מדינות רבות נגד איראן, במטרה לקדם את הסנקציות נגד פרויקט הגרעין, הטילים והכטב"מים שלה. אנחנו פועלים להידוק היחסים עם ארה"ב, הרחבת מעגל השלום, באופן גלוי וחשאי, עם מדינות רבות ביבשות שונות, מלחמה באנטישמיות המשתוללת, ונושאים רבים נוספים".
יו"ר ועדת החוץ והביטחון, ח"כ יולי אדלשטיין סיכם ואמר כי: "אני מודה לשר החוץ על הסקירה. סוגית ההסברה היא חשובה מאין כמוה ואני שמח לראות כי מתבצעת חשיבת עומק. דרושה בניית אסטרטגיה ארוכת טווח שתנהל את המצב בכל רגע נתון ולא רק בעת משבר. נמשיך לעקוב ולעמוד על התנאים המשתנים כמו גם על הצרכים והפעילויות של משרד החוץ".